Kompozicijski stavek klavirskih del Gojmirja Kreka - Špela Tršinar (Muzikološki Zbornik, 2002)
Na Slovenskem se je začela klavirska glasba razvijati sicer že v začetku 19. stoletja, vendar pa pomenijo prvi pravi premik šele Novi akordi, katerih urednik Gojmir Krek si je še posebej prizadeval za izboljšanje instrumentalne in s tem tudi klavirske glasbe. Z razmeroma obsežnim klavirskim opusom je k slovenski klavirski glasbi prispeval tudi sam. Posamična glasbena dela znotraj le-tega tudi pomenijo pomembno razvojno stopnjo slovenske klavirske glasbe. Vendar pa analitični prerez pokaže, da skladatelj v glasbeni praksi ni znal ali ni mogel uresničiti svojih v publicistiki deklariranih "modernih" naziranj, ki so v glasbi sicer nakazana, a nikoli do konca uresničena. Tako melodika kot harmonija, pa tudi oblikotvorni postopek kažejo skladateljevo trdno navezanost na klasicistično in romantično tradicijo, s katero ne prekine niti v poznem ustvarjalnem obdobju. Zato mu gre pripisati vlogo ključnega razvojnega člena v slovenski glasbi v prvi vrsti kot teoretiku, glasbenemu piscu in kritiku.