ОСОБЛИВОСТІ КЛАСИФІКАЦІЇ ОБ’ЄКТІВ ІНФОРМАЦІЙНОГО ПОЛЯ ДІТЬМИ ІЗ ЗАТРИМКОЮ ПСИХІЧНОГО РОЗВИТКУ - Леся Іванівна Прохоренко; Оксана Вікторівна Романенко (Інформаційні технології і засоби навчання, 2019)
Авторами здійснено спробу окреслити особливості класифікації об’єктів інформаційного поля дітьми з затримкою психічного розвитку, що передбачало вивчення сформованості процесів та операцій, які лежать в основі здатності до категоризації предметів і явищ навколишнього світу, зокрема побудови гіпотези, сприйняття невизначеності вимог завдання, аналіз інформаційного поля як умови прогнозування та ін. На основі теоретичного аналізу з’ясовано, що взаємодія зі світом інформації залежить від рівня когнітивного розвитку дітей і здатності трансформувати інформацію відповідно до функціонування когнітивних процесів. Тобто процес пізнання передбачає вербалізацію даних, які надходять із зовнішнього світу й ґрунтуються на вміннях проводити хоча б первинний аналіз пошукових завдань, котрий базується на когнітивних здібностях. Розглянуто та проаналізовано модифікації методу утворення штучних понять, що дало змогу розробити діагностичний інструментарій щодо з’ясування особливостей перебігу когнітивних процесів у дітей із затримкою психічного розвитку при сприйнятті характеристик інформаційного поля (як об’єкта відображення, так і суб’єкта сприйняття). Застосування методики утворення штучних понять (Дж. Брунер) дало змогу виявити особливості когнітивних стратегій при класифікації об’єктів інформаційного поля в дітей із затримкою психічного розвитку та дітей з нормотиповим розвитком (умінь класифікувати об’єкти, встановлювати закономірності, формувати відповідний спосіб дії та можливості застосування в нових ситуаціях). Доведено, що в дітей із затримкою психічного розвитку функціонування когнітивних механізмів, які задіяні в операціоналізації інформації, знаходиться на досить низькому рівні. Установлено, що для дітей із затримкою психічного розвитку властивими є: складність сприйняття об’єктів інформаційного поля, фрагментарність їх класифікації; низький темп оволодіння пізнавальною інформації та її категоризацією; вузька спрямованість пізнавальної орієнтації щодо оволодіння програмовим матеріалом та ін. Отримані результати є досить цікавими, оскільки свідчать, про можливість, за відповідних умов, формування вищого рівня (або прискорення) розвитку слабко розвинених когнітивних здатностей у дітей зазначеної категорії. Отже, у статті науково-теоретично обґрунтовано й стисло охарактеризовано процес класифікації об’єктів інформаційного поля дітьми із затримкою психічного розвитку, а також наведено результати експериментального дослідження, яке дало змогу визначити особливості та окреслити окремі шляхи його оптимізації.