Državni nastavni planovi, programi i propisi na filozofskom i teološkom studiju u Đakovu početkom 19. stoljeća - Stjepan Sršan (Diacovensia, 2006)
Rad se osvrće na značajne promjene i reforme u visokoškolskom obrazovanju koje je austrijska državna vlast provela u drugoj polovici 18 stoljeća. Sukladno reformi školstva, promijenila je vlast brojnim svojim zakonima, propisima i uredbama krajem 18. st. i osnovu nastavnog programa na visokim filozofskim učilištima i teološkim školama, uvela državni nadzor u škole i stavila školstvo pod svoju nadležnost, osobito u vrijeme prosvjetiteljstva i jozefinizma. Navedene promjene i državni zahvati bili su prisutni i kod osnivanja biskupijskog visokog filozofskog učilišta i teološke škole u Đakovu 1806. godine. Nizom državnih propisa u nastavnim programima, predmetima, broju sati predavanja, profesorskim kvalifikacijama, ispitima i izvješćima o stanju i rezultatima na školama austrijska je državna vlast bila prisutna i u đakovačkom biskupijskom sjemeništu i liceju od 1806. godine, kao i u ostalim visokoškolskim zavodima u državi. Time je htjela stvoriti novi profil svećenika koji je trebao biti državni javni duhovni činovnik, i uklopiti sebe i njega u novi duh vremena. Đakovačko je sjemenište, odnosno visoko filozofsko učilište i teološka škola, moralo prihvatiti državne smjernice te je od 1806. godine odgajalo i obrazovalo studente za svoje crkvene potrebe, ali po državnim programima i propisima.