Природна резистентність та імунологічна відповідь молодняку волинської м’ясної породи за дії пробіотиків - Фарафонов С.Ж.; Борщенко В.В.; Стахів В.І.; Милостива Д.Ф.; Милостивий Р.В. (Технологія виробництва і переробки продуктів тваринництва, 2023)
Для проведення експериментальних досліджень з метою наукового розгляду досліджено природну резистентність та імунологічні реакції новонародженого молодняку волинської м’ясної породи за використання пробіотичних препаратів. Було сформовано три групи тварин: контрольну групу утримували лише на материнському молоці, І група, крім молока корів, отримувала пробіотичний препарат зі штамом Bacillus Subtilis, ІІ дослідна група –– Lactobacillus spp. Активність природної резистентності та імунну реакцію організму досліджували на 5, 10 та 30 добу експерименту. Рівень неспецифічної природної резистентності визначали за показниками бактерицидної, лізоцимної, фагоцитарної та комплементарної активності сироватки крові, імунологічну відповідь –– за концентрацією в крові імуноглобулінів класів G, М, А. Починаючи з 5 доби життя, спостерігали відмінності у неспецифічній резистентності тварин контрольної та дослідних груп. В окремі вікові періоди пробіотичні добавки мали різний ступінь впливу на природну резистентність молодняку. Найбільша різниця у бік зростання у таких показниках неспецифічної резистентності, як бактерицидна та комплементарна активність сироватки крові спостерігалась за впливу пробіотичної добавки Bacillus Subtilis (І дослідна група), а показники лізоцимної та фагоцитарної активності сироватки крові були більшими за дії Lactobacillus spp. (ІІ дослідна група). Різниця між показниками бактерицидної активності крові за дії Lactobacillus spp., порівняно з контролем, була у віці 30 діб (16,85 %, Р<0,01), а за дії Bacillus Subtilis –– у віці 60 діб (25,49 %, Р<0,001). Лізоцимна активність сироватки крові була вищою у 60-добових тварин (27,20 %, Р<0,001), у ІІ дослідній групі –– у 30-добових телят (19,16 %, Р<0,01). Рівень фагоцитарної та комплементарної активності крові був найвищим у віці 60 діб в І дослідній групі –– на 17,17 % (Р<0,001) та 32,57 % (Р<0,001), в ІІ дослідній групі –– на 23,20 % (Р<0,001) та 36,34 % (Р<0,001), відповідно. Щодо концентрації імуноглобулінів, найбільші зміни у їх показниках спостерігались у групі, яка отримувала Lactobacillus spp. Додавання до раціону молодняку пробіотичних штамів бактерій позитивно впливає на становлення природної резистентності та імунної відповіді організму, що в подальшому сприятиме зменшенню рівня захворюваності молодняку.