Üks laenuline perekonnanime tüüp: nimed lõpuga -mees - Marja Kallasmaa; Fred Puss (Eesti ja Soome-ugri Keeleteaduse Ajakiri, 2020)
Kirjutises esitletakse Eesti perekonnanimede tüüpi, kus nime lõpuosiseks on -mees. Perekonnanimede panekul 1822–1835 on nimesid lõpuga -mees (-mes) pandud rohkem kui 140 mõisas. Paljud neist on hääbunud, samas on seda tüüpi perekonnanimesid pandud/võetud ka XX sajandil: 1921–1922 Petserimaal ja Narvatagusel ning 1935–1940 nimede eestistamisel. Kirjutises on ära toodud kõik 63 mees-lõpulist perekonnanime, mis esinesid rahvastikuregistris aastal 2017, nimekandjate hulk sel aastal, nimede päritolu ja tekkekoht, enamasti mõisa täpsusega. Nenditakse, et nimetüüp lõpuga -mees on laen saksa keelest (tõlgitud on saksa perekonnanimede formant -mann ’mees, inimene’), ehkki vastavaid eeskujuks olevaid liitsõnu esineb ka eesti keeles (näiteks aumees, jahimees, kälimees, maamees, põllumees, sannamees, talumees, nimepanemise ajal arvatavasti juba ka laenuline kaupmees). Saksa keelest on enamasti siiski laenatud nii perekonnanimede struktuuritüüp kui ka sageli nimeosade leksika (mugand, laen või otsetõlge eesti keelde). Vaid iga kümnenda nime puhul võiks väita, et aluseks on eestikeelne liitsõna. Huvitaval kombel järgib mees-lõpuline perekonnanimetüüp levikuala, mis on kindlaks tehtud paljude murdenähtuste puhul.