Prilog suvremenom tumačenju pojma "bezobzirno znajući da će šteta vjerojatno nastati"- u povodu slučaja u sudskoj praksi - Ivo Grabovac (Zbornik Radova Pravnog Fakulteta u Splitu, 2012)
Sintagma «bezobzirno znajući da će šteta vjerojatno nastati» iz našeg Pomorskog zakonika, a preuzeta iz tekstova mnogih međunarodnih konvencija pomorskog imovinskog prava, ponašanje je koje znači gubitak prava na ograničenje odgovornosti za naknadu štete vlasnika broda, brodara ili prijevoznika. Od Visbyjskih pravila 1968. godine (Protokol o izmjeni Međunarodne konvencije za izjednačenje nekih pravila o teretnici, 1924., Haaška pravila) do danas (Konvencija Ujedinjenih naroda o prijevozu robe morem, 1978., Hamburška pravila, Konvencija UN o ugovoru o međunarodnom prijevozu stvari u cijelosti ili djelomično morem, 2009., Rotterdamska pravila), sve konvencije o odgovornosti pomorskog prijevoznika stvari imaju isti izričaj. Taj izričaj proizlazi iz osebujnog sustava common lawa (recklessness), te stalno izaziva prijepore u tumačenju. Dvojba je o stupnju krivnje, jer zasigurno «bezobzirno …» nije namjera, ali koliko je u sadržaju tog pojma elemenata krajnje (grube) nepažnje ne uspijeva se sasvim razjasniti u teoriji ni u sudskoj praksi. A o pravilnoj procjeni tog pojma ovisi i pravo na ograničenje odgovornosti prijevoznika. Stoga jedan aktualni slučaj u sudskoj praksi Francuske izaziva zanimljive komentare zbog oprečnih stajališta sudova u procjeni činjeničnog stanja.