(НЕ)КОМП’ЮТЕРНО ОРІЄНТОВАНЕ ТЕСТУВАННЯ У ВИЩІЙ ШКОЛІ: ПОГЛЯДИ УЧАСНИКІВ ОСВІТНЬОГО ПРОЦЕСУ ЩОДО (НЕ)ЗРУЧНОСТІ ВИКОРИСТАННЯ - Володимир Іванович Староста (Відкрите освітнє е-середовище сучасного університету, 2024)
У статті актуалізуються проблеми використання комп’ютерно орієнтованого тестування в сучасних умовах прискореного розвитку дистанційного та змішаного навчання. Метою дослідження є виявлення та порівняння поглядів учасників освітнього процесу у вищій школі (студентів, аспірантів, викладачів) щодо зручності використання комп’ютерно орієнтованого тестування результатів навчання у порівнянні з паперовим та усним тестуванням. Автор долучив до анонімного онлайн опитування у 2020-2023 рр. 3206 респондентів, з них: 2897 студентів, 140 аспірантів, 169 викладачів університету. Для опрацювання результатів опитування використано комп’ютерну програму IBM SPSS Statistics 23. Встановлено, що зручність тестування покращується у напрямку (наведено середні значення зручності та відповідні відсотки респондентів): комп’ютерно орієнтоване тестування – студенти (М=3,68; 58,3%) → викладачі (М=3,81; 65,7%) → аспіранти (М=4,31; 84,3%); паперове тестування – студенти (М=3,21; 42,2%) → аспіранти (М=3,28; 44,3%) → викладачі (М=3,46; 54,6%); усне тестування – студенти (М=2,49; 19,9%) → аспіранти (М=2,84; 31,4%) → викладачі (М=3,69; 60,8%). Найменш зручне тестування для студентів та аспірантів – усне, а для викладачів – письмове; всі досліджені групи респондентів мають максимальну зручність під час комп’ютерно орієнтованого тестування. Розрахунок t-критерію свідчить про наявність у більшості порівнюваних незалежних груп (студенти, аспіранти, викладачі) статистично значущої різниці (p≤0,05) щодо зручності тестування. Аналіз результатів опитування студентів у динаміці за чотири роки для усіх порівнюваних груп за різними ознаками (освітній рівень, стать, спеціальність, форма навчання, рік опитування) показує покращення зручності тестування у напрямку усне→паперове→комп’ютерно орієнтоване. Встановлено відсутність статистично значущих відмінностей (p≤0,05) щодо зручності тестування між усіма незалежними вибірками студентів у таких випадках: для усіх форм тестування за ознакою «форма навчання», а також за більшістю інших ознак; за ознакою «рівень навчальних досягнень» для комп’ютерно орієнтованого тестування. З нашого погляду, отримані результати щодо (не)зручності студентів, аспірантів та викладачів в умовах різних форм тестування доречно врахувати у практиці закладів вищої освіти.