Основні напрями досліджень кулінарних традицій в працях закордонних учених у XIX–XXI ст.: культурологічний вимір - Марина Вікторівна Кобзар (Культура і мистецтво у сучасному світі, 2019)
Мета статті – висвітлення провідних напрямів досліджень кулінарних традицій, матеріалом для яких обрані праці закордонних вчених ХІХ – початку ХХІ століть. У роботі застосовано комплекс методів: історико-порівняльний, біографічний, логіко-аналітичний, діахронічний, метод синтезу. Наукова новизна статті полягає у виокремленні різних підходів до розуміння кулінарних традицій в контексті культурологічного аналізу, що дозволило відстежити зміни акцентів у розгляді зазначеної теми на шляху від історико-культурних та етнографічних досліджень до її сучасного культурологічного вивчення. Висновки. Виявлено, що у другій половині XIX ст. їжа розглядається як складник певної досліджуваної національної культури переважно в історико-культурному або етнографічному контексті. У першій третині XX ст. гастрономічний код починає досліджуватися вченими як важлива частина нової проблематики наукового інтересу – культури повсякдення. У другій половині ХХ ст., з набуттям культурологією статусу галузі, яка претендує на роль метанауки, з’являються праці, де синтезуються здобутки інших наук. Зокрема, феномен їжі виходить за межі побутової або повсякденної культури, набуває загальнокультурного значення, символічного змісту. У працях початку ХХІ ст. вчені акцентують увагу на новому рівні культурологічного узагальнення та інтерпретації концепту їжі в галузі глобалізаційних, семіологічних або локально-культурних досліджень.