Міжнародні урядові організації в системі глобального управління охорони здоров’я: провідна роль Всесвітньої організації охорони здоров’я - D.V. Kibets-Pashutina; M.Yu. Holovatenko (Аналітично-порівняльне правознавство, 2023)
Питання охорони здоров’я людини поступово інтегрувалися до порядку денного спеціалізованих установ ООН та інших міжнародних міжурядових організацій у контексті забезпечення досягнення цілей сталого розвитку, а також вироблення ефективних заходів стримування формування загроз безпеці людини та держави в галузі охорони здоров’я. З огляду на інституційні зміни в глобальному управлінні охороною здоров’я, які відбувалися за останні два десятиріччя і, відповідно, вплив мінливих умов і контексту міжнародних урядових організацій (МУО) на їх взаємодію з іншими суб’єктами та виконання ними змінених функцій у світі, що глобалізується, спостерігається збільшення ролі МУО в процесі політичної глобалізації через зростання актуальності політичних процесів на світовому рівні. Однак через негнучкість організаційних налаштувань багатьох МУО загалом і через відсутність лідерства більш впливових акторів та їх нерішучу реакцію на посилення епідемій/ пандемії, зокрема в країнах, що розвиваються, існувала можливість для суб’єктів, які зазвичай не володіють багатьма повноваженнями, пов’язаними з прийняттям рішень і правом, для визначення порядку денного та впливу на глобальну політику в цій сфері. Організації громадянського суспільства (ОГС) працювали в дискурсивному полі глобального управління охороною здоров’я, а також на відповідних інтерфейсах і зміцнювали свою дискурсивну владу за допомогою можливостей доступу до ліків. Ця конкретна сфера глобального управління певною мірою вже була «зайнята» зазвичай слабкими учасниками глобальної структури влади, коли в цю галузь знову увійшли більш потужні гравці – МУО. У цій статті зосереджено увагу на Всесвітній організації охорони здоров’я (ВООЗ), Світовому банку та Об’єднаній програмі ООН з ВІЛ/СНІДу (ЮНЕЙДС) у глобальному управлінні охороною здоров’я, зокрема у боротьбі з ВІЛ/СНІДом, і аналізується взаємодія та взаємозв’язок між ними, а також з іншими відповідними глобальними учасниками охорони здоров’я.