ВПЛИВ ГУСТОТИ ТА СПОСОБУ СІВБИ СОРГО ЗЕРНОВОГО НА ФОРМУВАННЯ АСИМІЛЯЦІЙНОЇ ПОВЕРХНІ ТА ЗЕРНОВОЇ ПРОДУКТИВНОСТІ РОСЛИН - А. Д. Гирка; Я. В. Алєксєєв; Ю. Я. Сидоренко; О. В. Бочевар (Зернові культури, 2021)
За результатами досліджень встановлено, що площа листкової поверхні посівів сорго прямо пропорційно залежить від густоти стояння рослин. У фазі викидання волоті формувалася найбільша площа асиміляційного апарату. З'ясовано, що кожне збільшення густоти стояння рослин на 20 тис./га призводить до зменшення індивідуальної площі листкової поверхні рослини на 8,8–9,0 % (128–137 см2 ) відносно попередньої густоти. Щодо ширини міжрядь, такого впливу не виявлено. Найбільша маса зерна з волоті формувалася за густоти стояння рослин 80 тис./га. Загущення посіву (на 20 тис./га) зумовлювало зниження цього показника на 4,8–22,0 % відносно попереднього. При збільшенні щільності агроценозу простежувалося зменшення маси зерна та озерненості волоті, проте маса 1000 зерен була відносно стабільною. Оптимальні значення показника маса 1000 зерен у сортів та гібрида за обох способів сівби одержано за густоти стояння рослин 120– 140 тис./га. На структуру врожаю більшою мірою впливали генетичні особливості рослин сорго та щільність посіву, вплив способу сівби виявився незначним. У середньому за роки досліджень вища урожайність сорго зернового формувалась в посівах з шириною міжрядь 45 см: гібрид Прайм – 5,89 т/га, сорти Дніпровський 39 – 4,62 т/га (за густоти стояння рослин 140 тис./га) і Вінець – 3,70 т/га (160 тис./га). За вирощування гібрида сорго зернового при міжрядді 70 см врожайність зерна становила 5,70–5,71 т/га за щільності рослин відповідно 120–140 тис./га. У сорту Дніпровський 39 однакові показники урожайності (4,57 т/га) були за густоти стояння рослин 120 та 140 тис./га. Урожайність зерна сорту Вінець за густоти стояння рослин 160 тис./га і ширини міжрядь 70 см становила 3,83 т/га. Загущення посівів понад вказану густоту призводило до зниження зернової продуктивності рослин.